Author: Aili Rōōmusoks
Last saved by: annela.pindis

KUJUNDAMINE

   2. LÕIGUVORMING

Lõik on teksti osa, mille lõpetab ENTER (tehniline sümbol        ).
 Lõik asub kahe lõiguvahetusmärgi vahel.

 Lõiguvormindamise käsud mõjuvad: 

1)	lõigule, milles asub tekstikursor käsu ajal
2)	lõikudele, mis olid plokki võetud käsu ajal (ka siis, kui plokki oli võetud osa lõigust) 
3)	lõikudele, mis sünnivad olemasolevast vastava kujundusega lõigust.
Iga ENTER-i vajutus tekitab uue lõigu, mis on eelnevaga sama kujundusega. 

Üldse on neli lõigu tekkimise varianti:

1)	 kursor lõigu alguses - tekib uus lõik olemasoleva ette ja see on alati vana (järgneva) lõiguga sama kujundusega
2)	 kursor lõigu lõpus (enne reavahetust) - tekib uus lõik olemasoleva järele ja see on sama kujundusega
3)	 kursor lõigu sees - tekib kaks lõiku, mõlemad sama kujundusega
4)	 kursor tühjas lõigus (kahe järjestikuse reavahetuse vahel).
Lõigu vorming salvestatakse lõigu lõppu tähistavas märgis, sellepärast peab olema hoolas lõikude ja lõiguvahesid sisaldavate tekstiosade kustutamisel. Terve lõigu kustutamiseks, teisaldamiseks ja kopeerimiseks tuleb plokkida terve lõik.

   Joondamine ja taanded.

Joondamine on teksti paigutamine kas äärde, keskele või ühtlaselt. Selleks on 
1.	nupud või 
2.	klahvivõtted või 
3.	dialoogiaknast FORMAT/PARAGRAPH aken ALIGMENT
     CENTERED   keskjoondus 	CTRL-E   ridade keskkohad on kohakuti
 	 LEFT		vasakjoondus	CTRL-L   ridade algused on kohakuti
     RIGHT	paremjoondus	CTRL-R   ridade lõpud on kohakuti
     JUSTIFY	rööpjoondus	CTRL-J    read venitatakse ühepikkusteks

Joondamise käsk puudutab lõiku, milles on kursor või mis on võetud plokki. Rööpjoondust mitte kasutada siis, kui on kasutatud sundreavahetusi (SHIFT-ENTER). Võivad tekkida ebaloomulikult väljavenitatud read liiga suurte sõnavahedega.

Ülesanne:
Proovi kõiki joondamise võimalusi järgneval lõigul.

Kord elas metsas üks kena väike hunt. Ta kartis kohutaval kombel punamütsikesi. Aga need käisid kogu aeg tema koopa ümber luusimas ja aknast sisse piilumas. Eriti hull oli olukord siis, kui sõber rebast kodus ei olnud.  Punamütsikesed tulid ja küsisid tikule tuld ja 50 senti. Hundil ei olnud aga midagi neile anda. Ja ta kartis nii kohutavalt! 

Kord elas metsas üks kena väike hunt. Ta kartis kohutaval kombel punamütsikesi. Aga need käisid kogu aeg tema koopa ümber luusimas ja aknast sisse piilumas. Eriti hull oli olukord siis, kui sõber rebast kodus ei olnud.  Punamütsikesed tulid ja küsisid tikule tuld ja 50 senti. Hundil ei olnud aga midagi neile anda. Ja ta kartis nii kohutavalt!

Kord elas metsas üks kena väike hunt. Ta kartis kohutaval kombel punamütsikesi. Aga need käisid kogu aeg tema koopa ümber luusimas ja aknast sisse piilumas. Eriti hull oli olukord siis, kui sõber rebast kodus ei olnud.  Punamütsikesed tulid ja küsisid tikule tuld ja 50 senti. Hundil ei olnud aga midagi neile anda. Ja ta kartis nii kohutavalt! 

Kord elas metsas üks kena väike hunt. Ta kartis kohutaval kombel punamütsikesi. Aga need käisid kogu aeg tema koopa ümber luusimas ja aknast sisse piilumas. Eriti hull oli olukord siis, kui sõber rebast kodus ei olnud.  Punamütsikesed tulid ja küsisid tikule tuld ja 50 senti. Hundil ei olnud aga midagi neile anda. Ja ta kartis nii kohutavalt! 

Taanded jagunevad: 
esirea taane(taandrida)-lõigu esimese rea algus on ülejäänud ridadest paremal,
muuta saab joonlaua ülemises ääres paremal oleva kolmnurkpiiraja abil, seda hiirega nihutades või CTRL-M, CTRL-SHIFT-T;
ülejäänud ridade taane (taandlõik) - muuta saab joonlaua alumises ääres oleva kolmnurkpiiraja abil või CTRL-T (CTRL-SHIFT-T tagasi);
realõputaane - 	ridade lõppemise kaugus, muuta saab joonlaua vasakul pool asuva piiraja abil;
kogutaane - 	joon, millest vasakule ei ulata ükski rida, muutmiseks on neljakandiline piiraja joonlaual või CTRL M (CTRL-SHIFT-M tagasi);

ÜLESANNE:

Siia on tipitud  üks lõik teksti . ENTER-it ei vajutata enne kui lõigu lõpul, sest muidu katkestatakse lõik ja alustatakse  teist. Ridade vahetamine on teatavasti arvuti töö. Proovi erinevaid taandeid sellel lõigul.  Praegu on taandrida umbes 1 cm kaugusel, sest ülemine kolmnurkpiiraja on joonlaual sellel kaugusel. Võta hiirega sellest kinni ja vii ta 3 cm kaugusele. 

Siia on tipitud  üks lõik teksti . ENTER-it ei vajutata enne kui lõigu lõpul, sest muidu katkestatakse lõik ja alustatakse  teist. Ridade vahetamine on teatavasti arvuti töö. Proovi erinevaid taandeid sellel lõigul.  Praegu on taandrida umbes 1 cm kaugusel, sest ülemine kolmnurkpiiraja on joonlaual sellel kaugusel. Saad muuta taandlõiku, kui liigutad alumist vasakpoolset piirajat. 

Siia on tipitud  üks lõik teksti . ENTER-it ei vajutata enne kui lõigu lõpul, sest muidu katkestatakse lõik ja alustatakse  teist. Ridade vahetamine on teatavasti arvuti töö. Proovi erinevaid taandeid sellel lõigul.  Praegu on taandrida umbes 1 cm kaugusel, sest ülemine kolmnurkpiiraja on joonlaual sellel kaugusel. Parempoolne piiraja näitab ära koha, kus kõik read lõpevad. Nihuta seda ette poole ja taha poole. Jälgi muutumist!  

Siia on tipitud  üks lõik teksti . ENTER-it ei vajutata enne kui lõigu lõpul, sest muidu katkestatakse lõik ja alustatakse  teist. Ridade vahetamine on teatavasti arvuti töö. Proovi erinevaid taandeid sellel lõigul.  Praegu on taandrida umbes 1 cm kaugusel, sest ülemine kolmnurkpiiraja on joonlaual sellel kaugusel. Muuda selle lõigu kogutaanet!

Nummerdatud ja täpploetelud

Loetelude nummerdamine on arvuti töö. Ära hakka käsitsi nummerdama, teed endale sel kombel tööd juurde. Nummerdamise sisse-ja väljalülitamine on kõige lihtsam nummerdusnupu NUMBERING ja täpploetelud nupu BULLETS abil.                  Võib lõigud plokki võtta ja vajutada nuppu. Kui nummerdatud on esimene lõik, siis ka järgnevad varustatakse automaatselt numbritega. Nummerduse lõpuks taas nupuvajutus ja jätkuvad tavalised lõigud. Kui eemaldada nummerdatud lõik või lisada, siis korrigeeritakse automaatselt ülejäänud numbrid. Saab kasutada erinevaid numbreid tähti ja täppe. Nende määramiseks on dialoog FORMAT/BULLETS AND NUMBERING. Samas aknas saab nupuga MODIFY avatavast alamdialoogist kujundada mõne uue võimaluse vastavalt soovile. Nummerdamist ei pea alati algama 1-st (valik START At), valida saab numbriosa kirjaviisi (FONT), numbri ette (BEFORE) ja taha (AFTER) lisatava teksti pikkuse. Sama dialoogi kolmanda lehe MULTILEVEL abil saab valida liigendloetelusid.
KUI tahad numbrit vahele jätta, siis ava hiire paremklõpsuga hüpikmenüü ja sealt SKIP NUMBERING (numbri vahelejätt) - valitud lõik jäetakse ilma numbrita ja järgnevate lõikude numbreid vähendatakse ühe võrra (sama BACKSPACE lõigu alguses).  Kui valid STOP NUMBERING (nummerduse peatamine), siis lülitatakse valitud lõik loetelust välja, järgnev saab numbriks 1.

ÜLESANNE:
Lase arvutil nummerdada tunniplaan!

1.	Emakeel
2.	Matemaatika
3.	Bioloogia
4.	Keh. kasv
5.	Füüsika

Proovi hüpikmenüü abil numbri vahelejätmist! 

1.	Emakeel
Matemaatika
2.	Bioloogia
3.	Keh. kasv
4.	Füüsika

Proovi nummerdamise peatamist! 

1.	Emakeel
2.	Matemaatika
3.	Bioloogia
Keh. kasv
Füüsika

Katseta ka erinevaid täpploetelusid! 

•	Emakeel
•	Matemaatika
•	Bioloogia
•	Keh. kasv
•	Füüsika

•	Emakeel
•	Matemaatika
•	Bioloogia
•	Keh. kasv
•	Füüsika

•	Emakeel
•	Matemaatika
•	Bioloogia
•	Keh. kasv
•	Füüsika

Kas on ka kolmnurka võimalik täpiks  panna?

•	Emakeel
•	Matemaatika
•	Bioloogia
•	Keh. kasv
•	Füüsika

Reavahed ja lõiguvahed.

Parema loetavuse tagamiseks on tarvis jätta ridade ja lõikude vahele ruumi. Standardne reavahe on automaatselt määratud  ja on ühekordne. Valik 

1.	dialoogist FORMAT/PARAGRAPH/LINE SPACING  või 
2.	klahvikombinatsiooniga:

SINGEL LINE	ühekordne reavahe 	CTRL-1
1.5 	LINES		pooleteisekordne	CTRL-5
DOUBLE		kahekordne		CTRL-2

Lõiguvahede määramiseks on  
1.	FORMAT/PARAGPAPH/SPACING BEFORE, AFTER. Selle kaudu saab määrata lõigu ette ja järele vaba ruumi jätmise. Võib kasutada ka 
2.	klaviatuurilt CTRL-0, mis lülitab 12 punktilist lõigueendit (vaba ruumi lõigu ees) sisse ja välja.

Tabulaator.

Mõnikord on tekstis paigutada sõnu või tekstiosi kohakuti nagu tabelis. Seda tööd lihtsustavad tabulaatorid. Nad paiknevad joonlaual. Kui me pole tabulaatoreid kehtestanud, siis kehtivad vaiketabulaatorid, mis paiknevad 1/2 tolliste e. 1,27 cm vahedega. Tabulaatori määramiseks klõpsatakse hiirega joonlaual, mille tulemusena ilmub sinna tabulaatorimärk. Neid on nelja liiki:
       vasaktabulaator	kohakuti on tekstiosa vasakpoolsed otsad;
       paremtabulaator	kohakuti on tekstiosa parempoolsed otsad;
       kesktabulaator	kohakuti on tekstiosa keskkohad;
       kümnendtabulaator 	kohakuti on arvu ühelised.

Tabulaatori eemaldamiseks tuleb ta joonlaualt lihtsalt ära lohistada (alla- või ülespoole joonlauda).
Tabuleerimiskorraldused antakse TAB klahviga, tekst viiakse järgmise tabulaatorini.
Tabulaatori lisavõimalus on määrata pilgupüüdja, see on punktiir- või pidevjoon näit. sisukordade ja nimistute korral). Võtta tuleb FORMAT/TABS (avaneb ka topeltklõpsuga tabulaatorimärgil) ja sealt LEADER (pilgupüüdja). Samast dialoogist saab ka muuta vaiketabulaatorite kaugust joonlaual ja ka erilisi joontabulaatoreid BAR. Nende abil saab kujundada joonitud tabeleid.

	ÜLESANNE:

Loo siia tunniplaan, kus on 6 veergu (tunni järjekorra number, esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, reede) ja iga päev on 5 tundi (v.a kolmapäev, mil on 4 tundi). Paiguta tunniplaan tabulaatorite abil! 

Päev	Esmaspäev	Teisipäev	Kolmapäev	Neljapäev	Reede
1.	Matemaatika	Geograafia	Kunstiõp.	Käsitöö	Muusika
2.	Loodusõp.	Keh. Kasv.	Arvutiõp.	Ajalugu	Inimeseõp.	

Siin on punktiiriga pilgupüüdja, mis ulatub 13-ni.
Lk 3	Algus

            Lisa siia joonega pilgupüüdja, mis  lõpeb 10 punkti kaugusel sõnaga Lõpp!
Lk 4	Lõpp

KUI oleme ühe lõigu vajalikult vormindanud, siis on seda võimalik kopeerida ka teistele lõikudele. Selleks tuleb võtta plokki kogu lõik ja siis kasutada nuppu FORMAT PAINTER (vt. ka märgivormingu osa). Märgivormingud tühistab plokitud tekstiosal CTRL-TÜHIK. Lõiguvormingu tühistab CTRL-Q. Esialgse väljanägemise annab ALT-BACKSPACE (UNDO nupp) vajutus.

Kujundamine Wordis
Taimi Dreier